פרק א' משנה י"ב :  הלל ושמאי קבלו מהם,הלל אומר הוי מתלמידיו של אהרן אוהב שלום ורודף שלום,אוהב את הבריות ומקרבן לתורה  

 נראה לפרש בעזר ה', יש על בניו של המקום ברוך הוא לנהוג כל מעשיהם באהבה , אליו יתברך, שאם לא כן משולים הם לעץ יבש, ונרמז בשמא דאהרן, שאם תוציא אות “ה" מאהרן יהא בא לאותיות “ארון", דהיינו, אם שם מבטחו ומעייניו בה' יתברך הרמוז ב-"ה" הריהו כארון ברית ה' הגונז בתוכו חיות כל הנבראים, והוא בחינת אהרן כהנא חסידא, ובהיפך חלילה הריהו  כעץ הנעשה ממנו ארון לשימוש הגשמי בלבד, ובני-ישראל קדישין בני קדושים, העושים חפץ צורם ועל ידי מבטחם בקדוש ברוך הוא ושכינתו, הריהם  בחינת ארון ברית ה' ההולך לפני העמים עובדי עבודה זרה, ישראל לב לאומות, אוהבי שלום אמת ורודפיו, ומביאים לאהבתו יתברך בכל אתר ואתר ובפרט בדור העני הזה, ושכינת עוזו בהם נאחזת כאם האוחזת ומשמרת את בניה.ומביאים שלום באיבריהם בהיותם מקריבים עצמם לפניו זבחי רצון לכולם יהיו, ועושים מעשיהם לשם שמים בדחילו ורחימו, ועולים מדרגא לדרגא רמה הימנה “בכל מאדך"  ממש אפילו נוטל נשמתם.והוא על דרך הבאת שלום בין יצריהם, בין אור יצר הטוב, לחושך יצר הרע, הם הקרוים  “בריאות"  מלשון נבראים, ומקרבם זה אצל זה עד כי יצרו הרע מתבטל אצל הטוב, ועושים שניהם כאחד חפץ צורנו וקוננו.היא מידת אהרן חסידא קדישא, העושה חסד עם הבריות אלו הנבראים הגלויים והנסתרים, לתקן שרשם במקום עליון.ובכוח זה נעשה ונצליח להביא שלום בין אדם וחברו ובין איש ואשתו אריך אנפין וזעיר אנפין ובין זעיר אנפין לנוקבא בהיותו מראה זכות חברו תמיד ומעמידו בזקיפות קומה.

ואמנם לא כל הרוצה ליטול את השם יבוא ויטול ,ויבוא מאן דהוא ויאמר כי לא ראוי הוא לכך, על כן באה המשנה הקדושה להורות כי על השלום כל אחד חייב לבוא וליטול, שנאמר “הוי מתלמידיו של אהרן " ואף על פי שיכול ויהא טועה בהבנתו, כי התלמיד אין בכוחו להבין מיד, כמו שנאמר “ אין תלמיד עומד על דברי רבו עד ארבעים שנה "  אין בידו הכוח ליפטר ממנה,ומחויב לעשותם.

והקשה לפני אחד מחברי, הכיצד יבוא התלמיד לעשות כנאמר ? והרי אין דעתו יכולה להבין כוונת רבו כנזכר.?! 

ואפשר יאמרלי לתרץ מה שאמרו אין התלמיד מבין דעת רבו עד ארבעים שנה, כוונתם לעמקם של דברים ועיקר שורשיהם, אך אין בכך לפוטרו מקיום ועשיית דברי רבו למרות שלא הבין.ומה שנתקשה יבוא וישאל...שאם לא כן חלילה וחס,יהיו כאלו שיפטרו עצמם מלימוד התורה הקדושה וקיום מצוותיה בטענת שווא של מיעוט ההבנה, ולא כן היא.אלא רצו לומר בזה שלא יבוא התלמיד אף על פי שנסמך על ידי רבו להורות, וללמד ולעמוד לרשות הצבור הקדוש,לא יעשה דבר על דעתו, אלא ישאל לרבו ויפסוק על פיו ועל פי דרכו.וחובה עלינו בני ישראל ישרי לב להשכין שלום בינינו בכל אתר ואתר, על ידי אהבת הבריות ולימוד זכות עליהם בכל ענין ודבר.ואף על פי שלעיננו יקשה הדבר,עד כי לעיתים לא נמצא כף זכות, בכל זאת יחפש ויתור וימצא.ועל דא נאמר  “רודף שלום"  לרדוף אחר הזכות אצל שלומי אמוני ישראל. 

ואפשר יאמרכי זו כוונת הגמרא שבת קכ"א ע"א  “ אלו דברים שאין להם שיעור...והבאת שלום בין אדם לחברו ובין איש לאשתו..."  הם הדברים שאין להם שיעור כשלהוא. שמא יבוא האדם ויאמר עד שיעור פלוני חיפשתי ולא מצאתי לו כף זכות, אלא הם בגדר “אין שיעור" וחייב למצאם לאורך ולרוחב,והוא על ידי "תלמוד תורה", מידות מתוקנות ומשפיעות שפע טהרת הלב והמוחי ן “כנגד כולם"  שממנו השרש והיתרון אצל זרע קדש בניו של המקום ברוך הוא.

ועוד ראה מה שכתב הנשר הגדול הרמב"ם זצ"ל דעות ה'ז'  “תלמיד חכם.....ומקדים שלום לכל האדם ....ודן את כל האדם לכף זכות ,מספר בשבח חברו ולא בגנותו כלל, אוהב שלום ורודף שלום..." יעוין שם,ועיין עוד יומא פ"ו ע"א,ופרק עשרה יוחסין ע' .

וראיתי לומר עוד מה שנאמר “ הוי מתלמידיו של אהרן"  דהיינו, הדבק במידותיו שהם מסטרא דחסד, ימין מקרבת , והטה כל מעשיך אל הימין, אוהב השם יתברך ששמו “שלום", ורודף אחר מצוותיו חוקותיו ותורותיו, וממילא תבוא לידי מידת החסד יו"ד ה"י וי"ו ה"י  ע"ב  גימטרייה חסד  ויסודתו בהררי קדם, כהוראת רבותינו ז"ל, וכפי שמצינו בשם קדישא ופרישא רבינו הרמ"ק זצ"ל תומר דבורה פרק ה' וזה לשונו: “ כיצד ירגיל האדם עצמו במדת החסד,עיקר כניסת האדם אל סוד החסד הוא לאהוב את ד' תכלית האהבה, שלא יניח עבודתו לשום סיבה...."ומנה  שם  שמונה ענינים הקשורים כולם באדם לחברו והביא בשם ספר התיקונים בתחילת ההקדמה  “ איזהו חסיד המתחסד עם קונו." ולפי שגמילות חסדים שאדם עושה בתחתונים צריך שישכון בה התיקון העליון דוגמתו,והוא שגומל חסד עם קונו.... ועיין שם באורך .

וכתב רבי חיים ויטאל זצ"ל שערי קדושה חלק ב' שער ז'  “ גמילות חסדים וביקור חולים והבאת שלום והכנסת אורחים, הן מאלו דברים שאדם אוכל פירותיהם בעולם הזה והקרן הקיימת לו לעולם הבא, והעוסק בתורה ובגמילות חסדים, אומר הקדוש ברוך הוא מעלה אני עליו כאילו פדאני לי ולבני מבין האומות..... יעוין שם 

ואפשר יאמרלי לומר בעזר ה ' “אוהב שלום ורודף שלום" בב'  יצריו של האדם עסקינן, לשים שלום ביניהם בבחינת שכינה ורוח הקדש, כמספר  “צדק ומשפ"ט"  דהיינו, שופט עצמו ועניניו על דרך הצדק והמשפט והאמת וממילא מביא שלום על נפשו רוחו ונשמתו, וברמ"ח אבריו ושס"ה גידיו. ועל כן תלאם הפסוק זה בזה “ והאמת והשלום אהבו"  זכריה ח' י"ט בעבור היות השלום מאחד עליונים ותחתונים ומשרה שכינה ביניהם, ו " שלום " גימטרייה ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן  עסמ"ב  א-ל  הוי"ה  אהי"ה אדנ"י, הוא דאמרינן “ עושה שלום במרומיו"  ראש תבות  “ע-ש-ב"  רצוני לרמוז על שם ע"ב, ועל זה אמר  “הוי מתלמידיו של אהרן" אותיות י-ה-ו  כמניין שם אהי"ה אשר אהי"ה, ראשי תבות למען “ש-מ-ו-" באהבה, דהיינו גימטרייה י-ה כמספר “ באהבה " והוא היכל האהבה כידוע, ועל דא גרסינן “אוהב שלום " אוהב מהיכל הנזכר  “אהבה רבה אהבתנו ה' אלדינו".

וכתב מורנו ורבינו מקומרנא זצ"ל נוצר חסד על המשנה ,ספרו  “אוהב" ,גימטרייה י"ד פשוטה לקבל שבים. ובמילוי אל"ף וי"ו ה"י בי"ת, גימטרייה  “קומת", דהיינו, לאהוב את הבריות להעלותם לשרשם ולתיקונם ולעשות מהם שיעור קומה, שאם יחסר אחד מהם הרי תחסר גם חס ושלום קומה עליונה,.....אוהב יוצא מן הפסוק “אמרתי אעלה בתמר אחזה בסנסניו.." שיר השיריםז' ט' ראש וסוף תבות “אוחזה בסנסניו" אוהב, והבן.
והנה מצינו כתב בפרד"ס עכ"ה פרק א': “ אהבה הוא בחסד ולכן נקרא אברהם אוהבי, כי המשיך עליו כח האהבה.וכן השכינה שהיא יונקת מצד החסד נקראת אהבה.." וכן כתב רשב"י בתיקונים כ"ט ע"א,ל"ו ע"ו  “ כד אתפתחת לגבי בעלה אתקריאת אהבה.." וכן מצינו בכתב האר"י הח"י  שער מאמרי רז"ל   “על שהיתה בו מדת הבושה והענווה יתר על זולתו לכך נבחר ", " והוא האור הבא מהחכמה " ליקוטים בראשית והוא כהן גדול, סודו בחכמה ובניו בחסד ענף החכמה.." שער המצוות תזריע.

ואפשר יאמר הנאמר  “הוי מתלמידיו של אהרן " במידת החסד והאהבה,  בי"ג מכילן דרחמי, ואז אוהב שלום ורודף שלום בבחינת רדיפת האמת צדק ומשפט,בחינת רוח הקדש, הבא לו מרדיפת השלום ומאהבת השם יתברך ששמו “ שלום ".ודבק במידותיו מה הוא רחום אף אתה רחום. ומזו הברכה בא לידי “אוהב את הבריות", מקשרם בקשר בר קיימא אחד בשני, בזווגא שלים.להרים קומתם ולהשלים תיקונם לקדוש ברוך הוא,".. שלא מצא הקדוש ברוך הוא כלי מחזיק ברכה לישראל אלא השלום, שנאמר “ ה' עז לעמו יתן ה' יברך את עמו בשלום “עוקצין ג' י"א , וימצא את עצמו מקושר בדרך זו אל התורה הקדושה שנאמר “ כל התורה כולה נמי מפני דרכי שלום היא, דכתיב דרכיה דרכי נעם וכל נתיבותיה שלום.." גיטין נ"ו ע"א  ויקרב הבריות אל טעמא דחיי, סם חיים הבא מתורתנו הקדושה על דרך האמת והישר,כרצון בוראינו ויוצרנו, הדא הוא דאמרינן בברכת כהנים: 

       יברכך ה' וישמרך                       אנקת"ם------פסת"ם------פספסי"ם
       
       יאר ה' פניו אליך ויחנך                דיונסי"ם     
           
       ישא ה' פניו, אליך,                     וישם לך שלום 

והוא שם קדוש היוצא בכ"ב אותיות ברכה זו, מסטרא דחסד אהרן כהן גדול. ועיין עוד בפרד"ס שער פרטי השמות פרק י"ד היאך יוצא שם זה כמובא כאן .

ואפשר לומר, מצינו אותיות “הבריות" בחינת “ יו"  תרי"ג"  הוא יו"ד, גימטרייה עשרים," כתר " עליון ברוך הוא, ותרי"ג מצוות הכוללים בשלמות עם הקדש, בבחינת אלו באלו אחוזים הוא “הבריות " כאותיות “ כתר ג' “ שלשת אבות “ כתר יתנו לך.."  חג"ת חסד גבורה ותפארת, רמוזים ב ג'.וכתר עליון עולה על כולם, והוא שנאמר  “אוהב את הבריות " י"ד פשוטה אלי הבאים ללמוד תורה ומצוות ודרך עבודת השם ויראתו.והוא שנקט לשון רבים  “הבריות"  ולא “ בריה " שיכול להורות על האדם עצמו לבדו, ולא ישפיע אל הרוצים להיות מושפעים, דא הוא  “אוהב"  גימטרייה י"ד ימין ושמאל.שני פעמים י"ד  בא לידי  “כח", הדא הוא דכתיב  “כח מעשיו הגיד לעמו לתת להם נחלת גוים..." תהילים קי"א ו' בבחינת מעשיו.אלו הנבראים אשר יש לקרבם בכ"ח, שני פעמים י"ד הנזכרים  “ימין מקרבת ושמאל דוחה ",נגד הרצון לרחק יהודי חס וחלילה באשר הוא שם מלשוב בתשובה.דא הוא  “הגיד " גימטרייה כ"ב, השם היוצא מברכת כהנים שראית כבר “יברכך-יאר-ישא", כנאמר “יברכך ה' מציון וראה בטוב ירושלים.....שלום על ישראל " וכאשר  “יאר"  מלשון הארה רוחנית אל כל אשר ישראל יכונה.ואותיות  “ישא"  כאותיות “אשי"  ישראל ולתפילתם שעה...". ובזכות זה “והשב העבודה לדביר ביתך"

 על דא אמר, “כח מעשיו הגיד לעמו" גימטרייה “ק-מ-ו"  קם-ו'. וידוע כי שבעת ימי הבנין, בבחינת האל"ף השביעי,יובל-שבת שבתו ן “ובמשוך היובל המה יעלו בהר.." בהר ה' בבנין בית המקדש במהרה בימינו, בכח אחדות ואהבת הבריות היפך שנאת חינם גרמא דחורבנא,  כמו שנאמר  “מי יעלה בהר ה' ומי יקום במקום קדשו.." תהילים וק-ם הנזכר.    

להורות לשון זקיפות קומה, " ומי יקום " בחינת הבינה תשובה עילאה ,דהיינו חכמה חסד,אהרן הנותן לבינה ומקבל הימנה אור חוזר אל הדעת, ומשם משפיע אל ששה קצוות ומלכות. ומה שהעמידו בברכת כהנים לעם הקדוש בתפארת, דהיינו אהרון ובניו חסד וענף החכמה, ומשפיע מן הבינה אל התפארת, וממנה אל הגבורה בני לוי, והתפארת הוא הו"או ששה קצוות הנזכרים הכוללים את עמא קדישא בכללותו, תפארת לעושי-ה  ,אל תיקרי לעושי-ה אלא לעושה רצון י-ה יתברך ויתעלה, ועיקרן  “ומקרבן לתורה ".והוא שאמר “הוי " י-ה-ו  וריבוע שם זה  י-י"ה-יה" ו שם מ"ב ,אנא בכח גדולת ימינך תתיר צרורה,ושם הוי"ה בפשוטו... ודי בזה למבין .