היש ה' בקרבנו אם אין / לפרשת זכור
"זָכוֹר, אֵת אֲשֶׁר-עָשָׂה לְךָ עֲמָלֵק, בַּדֶּרֶךְ, בְּצֵאתְכֶם מִמִּצְרָיִם" ופרש"י [שם] "אם שקרת במידות ומשקלות הוי דואג מגירוי אויב" ובפרשת בשלח על הפסוק "ויבוא עמלק" כתב רש"י [שם] סמך פרשה זו למקרא "ויקרא שם המקום מסה ומריבה...... היש ה' בקבנו אם אין, לומר תמיד אני בניכם ואתם אומרים היש ה'..." והנה טעם על ביאת עמלק היה על שלא שמרו שבת כראוי "ויצאו העם ללקוט". .

ויש לומר שאלו שלשת הסיבות "עולים בקנה אחד", כי עיקר מלחמות עמלק שהוא בחינת נחש הקדמוני "נחש השיאני" בחינת חקירה "יש אין" כי עמלק רוצה לקלקל את האמונה בהשגחת ה' על כל דבר שבעולם, ולהביא את האדם להאמין באמונה הכוזבת שהעולם מתנהג על דרך הטבע, 

וזה שפירש רש"י "אם שקרת במידות ומשקלות" שהוא רוצה לקבץ הון בעולם, וזה יורה על חסרון בביטחון וע"ז אמר "הוי דואג מגירוי אויב" [שם] כי זו עצת "נחש עקלתון" בחינת עמלק, לכן נסמכה פרשת מלחמות עמלק למה שאמרו "היש ה' בקרבנו אם אין" בחינת נחש השיא- נ"י, "יש אין".

והוא גם הטעם מדוע מלחמות עמלק היו על שלא שמרו את השבת "ויצאו מן העם ללקט" שזה מורה על חסרון הביטחון, ולכן קוראים פרשה זו קודם פורים, כי המן הרשע מזרע עמלק היה, בחינת נחש הקדמוני ורצה להכניס את עמ"י לאמונת הכזב ולקלקל ח"ו את אמונתם בהשגחה האלוקית. ועי"ז יגביר כוחו נגדם להשפילם ולהשמיד ולאבד ע"י התעוררות החטא הקדום שחסרו ישראל אמונתם באומרם "היש ה' בקרבנו אם אין". 

וגם במה שלא שמרו שבת ויצאו מהעם ללקט, אשר כל זה מסתעף מחטא "המן העץ" ואשר גם שם היה ענין "הנחש השיאני" י"ש אי"ן. 

ובמה שהקדימו זוגם קודם שבת, גם אכילתם היה קודם שבת,  לכן השפלתו היתה ע"י מרדכי ואסתר שהיו גלגולי אדם וחוה ותקיונא דילהון. כי "מר דרור" מתרגמינן "מרי דכיא" שמורות על מרדכ"י, שלא נפגם בחטא אדה"ר, וכן אסתר הנקראת הדס"ה, שהיא בחינת רי"ח אשר הן המה היה בבחינת התיקון לחטא אדם וחוה. לכן מ"ר דרו"ר הדס"ה, עולה תשכ"ד מספר שבת עם הנקודות, אשר בשבת מאירם י"ג מידות שונות אשר עם הנקודות עולה שבת.

ורמז לזה יש במה שאמר יוסף "ואת גביעי גביע הכסף תשים בפי אמתחת הקטן" היינו בנימין שרמז בזה על שעתיד לצאת ממנו מרדכי ואסתר, אשר הם בגימטרייה "שבת" שאז מאירים י"ג הויות שמות החסד, י"ג ע"ב המרומז בחינת גבי"ע, אותיות י"ג ע"ב. 

לכן נקראו אז ישראל בשם "שושנה" "שושנת יעקב צהלה ושמחה" על שם הארת מרדכי ואסתר עליהם. ככתוב בזוה"ק "מה שושנה אית בה תליסר עלין אוף כנסת ישראל אית בה תליסר מכילן דרחמי, וה' עלין תקיפין דסחרין לשושנה" ודבר זה יש רמז ג"כ במה שנתן יוסף לבנימין "חמשה חליפות שמלות" וכמאמר רז"ל שרמז יוסף על מרדכי " רמז רמז לו שעתיד בן לצאת ממנו שיצא מלפני המלך בחמשה לבושי מלכות"

ויש לרמז ג"כ עם ה' עלין תקיפין דסחרין לשושנה אשר המה מרומזים שמה, והנה "תחת הנעצוץ יעלה ברש" "בשמים רש" "ותחת הסרפד יעלה הדס" [שם] , לבטל מחשבת המן האגגי ואדרבה מיניה אבא ליזיל ביה נרגא, ונתלה על העץ אשר הכין לו לקטרג ח"ו ולעורר חטא העץ הקדום, אבל תנא, לו הכין ע"י מרדכי ואסתר שהמה בתיקונא דעץ הדעת. 

ויש לפרש בזה ג"כ מה שאמר אחשורוש להמן "הכסף נתן לך" אשר פיו הכשילו כי כסף עולה "עץ" וזה נתן "ל"ך" עולה חמישים שנתלה על עץ שגבוה חמישים אמה אשר לו הכין 

והנה עיקר מחיית עמלק הוא לבטל דעתו הכוזבית לקלקל את אמונת הביטחון בשי"ת, ולכן נאמר "זכור את אשר עשה לך עמלק בדרך בצאתכם ממצרים, אשר קר"ך בדרך", קר"ך הוא לשון מקרה שרצה לקרר עצמך בבחינה שהכול במקרה וללא השגחה, ולכן אמר הכתוב "והיה בהניח ה' אלהיך ל"ך מכל אויבך מסביב" [שם] , כי "והיה" לשון שמחה לרמז כי עיקר ביטול מלחמות עמלק הא שלא לחקור הרבה ויהיה שמח במתת חלקו מה שחננו השי"ת, ולשים את בטחונו בו.

וזה תלוי במידת ענווה אשר בזה יוכל האדם לבטל את כוח עמלק שהוא ר"ם [גי' עמלק] גאוות נחש "השיאני" וזה "בארץ אשר ה' אלהיך נתן לך נחלה לרשתה" [שם] להיות שמח בנחלתך ולא להיות להוט אחר הון שאינו של יושר רק להיות שמח במה שחננך הש"י, ובזה יהיה מחיית עמלק "נחש הקדמוני" ויתוקן החטא הקדום כמרומז "ל"ך נחל"ה לרשת"ה" [שם] עולה "ויעשו להם חגרת" שהוא לתיקון זה, בדבר שקלקל בו תיקן. 

ובזה יבואר המדרש [שהובא ברש"י] על הפסוק "אם יש ה' בקרבנו אם אין" "ויבוא עמלק" מה עניין זה לזה משלך לתינוק שהיה רוכב על כתפו של אביו וראה חברו של אביו אצר לו ראית את אבא, אמר לו אביו אתה רוכב על כתפי ואתה שואל עלי, הריני משליכך"

והוא מובן יען כי סר בטחונו מהשגחת אביו וע"כ הוא משליכו לזה גם כן מי שהוא ענו ומאמין בו יתברך, ובהשגחתו ועל כל מפעליו אזי אתי דכא, אבל המתגאה שהיא בחינת חקירה משליכו ממנו כי אין אני והוא יכולים לדור יחד. 

והנה מרדכי ואסתר שהיו בתיוקנא דא"ס, וחוה מחטא הנחש השיאני בחינת מקרה לזה "מרדכי אסתר" עם הכולל, עולה י"ג פעמים חס"ד לכן נקרא "איש ימיני" יען אשר שמו ביטחונם בחסדו יתברך.

והנה י"ג פעמים "חסד" עולה תתקל"ו ולתיקון חטא אדם שאירע בשעה קמ"ב, ותן מספר תתקל"ו למספר קמ"ב עולה "ויעשו להם חגרת" שמרמז על התיקון, לכן מרדכי היהודי עולה שם "שד"י" אשר בחילוף אותיות באתב"ש הוא אותיות קמ"ב, ובזה היה כוחם כוח עוז להשפיל גאים המן מבחינת נחש זרע עמלק

בתפלה ועבודת המידות להביא למחיית עמלק 

הצב"י נועם בן צבי משה הלוי